Оптимізація складу субстратів при твердофазному культивуванні Pleurotus ostreatus (Jack.: Fr.) Kumm. 
Власенко К. М., Кузнецова О. В.
Український державний хіміко-технологічний університет, Дніпро, Україна
e-mail: ekaterina.udhtu@gmail.com

Optimization of the substrate composition under solid-phase cultivation of Pleurotus ostreatus (Jack.: Fr.) Kumm. 
Vlasenko E. N., Kuznetsova O. V.
Ukrainian State University of Chemical Technology, Dnipro, Ukraine
e-mail: ekaterina.udhtu@gmail.com

Annotation. The study of the influence of additives to substrates (soybean meal, corn husks and wheat bran) was carried out in the process of solid-phase cultivation of Pleurotus ostreatus (Jacq.:Fr.) Kumm. (strains IBK-549, IBK-551 and IBK-1535) in order to improve the aroma properties of mushrooms. Recorded an increase in the intensity of the characteristic notes of the aroma of the fruit bodies. An increase of optical density was set at 207 nm (1 octene-3-ol, mushroom note of flavor) and in the range of 250-290 nm (aldehydes and ketones, woody, herbal and sweet notes).

Однією з основних причин зниження запашних властивостей грибів при інтенсивному культивуванні на відходах сільського господарства є недостатній вміст у них мінералів та інших біологічно активних речовин, необхідних для забезпечення повноцінного росту грибів та біосинтетичних процесів у клітинах. 
Мета дослідження – оптимізувати склад лігноцелюлозних субстратів при твердофазному культивуванні Pleurotus ostreatus (Jacq.:Fr.) Kumm. (штами ІВК-549, ІВК-551 та ІВК-1535) для підвищення інтенсивності синтезу летких сполук грибами, та, відповідно, покращення запаху – однієї з найважливіших органолептичних властивостей їстівних грибів. Для оцінки синтезу запашних сполук плодовими тілами грибів використовували методи сенсорного профільного аналізу (ГОСТ ISO 13299-2015) та УФ-спектроскопії гексанових екстрактів висушених плодових тіл.
Оптимізацію складу субстратів (соняшникового лушпиння, соломи ячменю) проводили шляхом їх збагачення комплексними добавками різного хімічного складу. В якості добавок до субстратів  використовували соєве борошно, кукурудзяне лушпиння та пшеничні висівки у концентрації 1 та 5 %. Добавки додавали до субстрату перед стерилізацією. Визначали культурально-морфологічні особливості росту грибів та їх запашні властивості. 
Встановлено, що додавання соєвого борошна та кукурудзяного лушпиння при культивуванні P. ostreatus підвищувало в 1,4-2,0 рази вихід плодових за субстратом. Спостерігалося підвищення інтенсивності характерних нот аромату при застосування соєвого борошна в обох концентраціях, а також пшеничних висівок і кукурудзяного лушпиння в концентрації 5 %. Методом УФ-спектроскопії визначено збільшення оптичної густини екстрактів грибів, отриманих при культивуванні на соломі ячменю з добавками соєвого борошна та кукурудзяного лушпиння, порівняно із контролем. Зафіксовано підвищення інтенсивності світлопоглинання як при 207 нм (максимум, характерний для 1-октен-3-олу – однієї з основних запашних речовин грибів з характерним грибним ароматом), так і в діапазоні 250-290 нм (максимуми, властиві альдегідам та кетонам, які надають грибам деревних, трав’янистих, солодких та квіткових нот запаху).