інтенсивність листкового газообміну СО2 Ginkgo biloba  в умовах спеки (на прикладі м. Києва)
1Халаїм О.О., 2Поліщук О.В., 3Футорна О.А.
1 Національний університет «Києво-Могилянська академія», Україна 
2 Інститут ботаніки ім. М.Г. Холодного НАН України, Україна
3Київський Національний університет ім. Т.Г. Шевченка, Україна
e-mail: alexandra.khalaim@gmail.com

За допомогою інфрачервоної газометрії оцінено інтенсивність листкового газообміну Ginkgo biloba L. у м. Києві. Вища інтенсивність листкового газообміну G. biloba в умовах спеки спостерігалась у дерев ботанічного саду ім. акад. О.В. Фоміна, порівняно з НБС ім. М.М. Гришка.

З огляду на збільшення частоти випадків спеки у місті Києві, постає необхідність вивчення стійкості до спеки дерев, що використовуються для озеленення міста.
Для дослідження обрано гінкго дволопатеве (Ginkgo biloba) віком 44 – 50 років, яке забезпечує гарну тінь і є толерантним до багатьох кліматичних та едафічних факторів. Вимірювання проводилися у спекотні дні в НБС ім. М.М. Гришка (21.08.2017) та ботсаду ім. акад. О.В. Фоміна (18.08.2017). Температура повітря коливалась у межах 32-35°С; відносна вологість повітря – 39-51%. Листки брали по всьому периметру нижнього ярусу крони, на висоті 1,5 – 2 м від землі. Для вимірювань використовували інфрачервоний СО2 газоаналізатор S-151 (Qubit Systems) і замкнену газометричну систему (Казанцев, 2016), що включає герметичну камеру для поверхні листка та джерело світла на 50 клк для забезпечення фотосинтезу (Qubit Systems). Тривалість одного вимірювання складала 3-5 хвилин. Вимірювання проводились з 13:00 по 16:00 год. 
Значення інтенсивності чистої асиміляції СО2 G. biloba Ботанічного саду ім. акад. О.В. Фоміна коливались від 0,39 до 0,86 мкмоль·м-2·с-1, що свідчить про низьку базальну ефективність чистого фотосинтезу, якщо порівнювати з даними інших дослідників за оптимальних умов, які коливаються від 4 до 20 мкмоль·м-2·с-1 (Pandey et al., 2003; Terry et al., 2000). У рослин з Центрального ботанічного саду значення чистого газообміну СО2 коливались від 0,13 до 0,33, що свідчить про значне пригнічення фотосинтезу.
Зі всіх досліджених факторів, інтенсивність газообміну СО2 найбільше корелювала з природною експонованістю листків на світлі. Слабкий лінійний кореляційний зв’язок між рівнем освітленості та інтенсивністю газообміну виявлено тільки в затінених листків, що може бути пов’язано з тим, що у менш експонованих ділянках крони інтенсивність фотосинтезу лімітована рівнем освітленості.