Конституційне та індуковане накопичення калози та фенольних сполук як елементів системної стійкості проростків озимої пшениці 
Бобошко О.П., Ємельянов В.І.
Інститут клітинної біології та генетичної інженерії НАН України
e-mail: boboshko.elena@mail.ru

Constitutional and induced accumulation of callose and phenolic compounds as elements of systemic resistance of winter wheat seedlings
 Boboshko O.P., Emelyanov V.I.
Institute of Cell Biology and Genetic Engineering of NAS of Ukraine
e-mail: boboshko.elena@mail.ru

Annotation. Accumulation of callose and phenolic compounds in seedlings of two varieties of wheat during inoculation of pathogenic fungus - Pseudocercosporella herpotrichoides were determined. Significant differences   which are observed in the constitutional and induced accumulation of phytoimmunity compounds  by sprouts of the Myronivskaya 808 and Renan varieties, determines the peculiarities of their resistance to pathogenic microorganisms.

В процесі еволюції у рослин  виникли універсальні механізми захисної відповіді на стрес, які забезпечують гнучку систему синтезу, розподілу та трансформації молекулярних структур в онтогенезі в інші конгломерати (Недуха, 2015). Стійкість рослин до впливу стресових факторів та змін умов навколишнього середовища, таких як посуха та холод (Hatfield, J. L., Prueger, J. H., 2015), токсичний вплив важких металів (А.Ф. Титов и др., 2012), інвазія патогенних мікроорганізмів (Savary S. et al., 2012), визначає їх стан і врожайність. Озима пшениця беззаперечно є найважливішою зерновою культурою. Для отримання високого врожаю необхідно проводити постійну селекцію, яка базується на достатній кількості та різноманітності генів. Для захисту сортів пшениці від патогенів широко використовуються інтрогресивні гени стійкості, локалізовані в чужорідних транслокаціях (Sibikeev, S.N., Druzhin, A.E., 2015).
Для експериментів було обрано рослини озимої пшениці сортів – Миронівська 808 та французької селекції – Ренан. Останній має у своєму генотипі транслокацію з наявністю гена Pch1 (Hanzalová A., 2007) і характеризується підвищеною стійкістю до P. herpotrichoides та високою врожайністю. Робота передбачала проведення досліджень щодо змін кількості накопичення калози і фенольних сполук у проростків пшениці конституційно та при патогенезі, з’ясування причин стійкості обраних сортів до збудника кореневої гнилі. 
Семиденні проростки інфікували суспензією конідій у діапазоні концентрацій   -  КУО/мл. Відбір рослинного матеріалу проводили кожні 24 години протягом 5 діб. Виділення та кількісне визначення калози проводили за методом Каусса (Kauss, H. et al., 1989). Кількість фенолів визначали за оптичною густиною при λ = 765 нм. 
Виявлено здатність проростків сорту Ренан накопичувати більшу кількість конституційної калози та фенольних сполук на початкових етапах вегетації, що прямо корелює (Hanzalová A., 2007) зі стійкістю цього сорту до гриба P. herpotrichoides. У проростків сорту Миронівська 808 виявлено  інтенсивне патоген-індуковане накопичення калози порівняно з рослинами сорту Ренан, але це не вплинуло на сумарну ефективність захисту від патогену. З’ясовано, що інтенсивне накопичення досліджених захисних речовин у проростків сорту Ренан у часі є вирішальним фактором стійкості до впливу патогену. Повторний вплив несприятливих факторів середовища на рослини сорту Ренан  ініціюватимуть швидку реакцію-відповідь за рахунок сформованих у них надорганізованих структур.